![Munkáltató által elrendelt képzés: a fejlődés és versenyképesség kulcsa](/templates/yootheme/cache/29/munkaltato-altal-elrendelt-kepzes-a-fejlodes-es-versenykepesseg-kulcsa-29a09390.jpeg)
Munkáltató által elrendelt képzés: a fejlődés és versenyképesség kulcsa
Napjainkban a technológia rohamos fejlődése és a változó trendek folyamatosan megkövetelik és arra ösztönzik a munkavállalókat, hogy tudásukat bővítsék és naprakész, a gyakorlatban is alkalmazható ismeretekkel rendelkezzenek. Ennek érdekében időről időre érdemes visszatérni a tanuláshoz. A munkáltató által elrendelt képzések keretet adhatnak az új ismeretek elsajátításának, ráadásul nemcsak a munkavállalók, hanem a munkaadók számára is pozitív hozadékuk lehet.
Mit nevezünk képzésmenedzsmentnek?
A képzésmenedzsment egy olyan folyamat, amelynek célja a szervezetben dolgozó emberek ismereteinek és készségeinek fejlesztése és kezelése. A képzésmenedzsment magában foglalja a képzési igények azonosítását, a képzési programok tervezését és végrehajtását, valamint a képzés hatékonyságának értékelését. Célja, hogy támogassa a munkavállalók képzését, szakmai készségeinek és kompetenciáinak fejlesztését, és hozzájáruljon a szervezet teljesítményének és versenyképességének javításához.
Miért van szükség a munkahelyi képzésekre?
A munkahelyi képzések számos előnyt biztosítanak mind a munkáltatók, mind pedig az alkalmazottak számára. Az alábbiakban összegyűjtöttük néhány fontos okot:
Képességfejlesztés és szakmai tudás bővítése: A munkahelyi képzések lehetővé teszik az alkalmazottak számára, hogy fejlesszék szakmai készségeiket és tudásukat, így hatékonyabban, az aktuális trendek, jogszabályok és technológiai fejlesztések szerint végezhetik munkájukat.
Versenyképesség növelése: A jól képzett alkalmazottak hozzájárulnak a szervezet versenyképességének növeléséhez, mivel képesek megfelelni a piaci elvárásoknak és gyorsabban alkalmazkodni az új kihívásokhoz és technológiákhoz.
Teljesítmény és hatékonyság javítása: A képzéseknek köszönhetően nő a munkavállalók hatékonysága, mivel magabiztosabban és gyorsabban tudnak dolgozni, emellett a beosztottak pontosabb munkavégzésre lesznek képesek, így kevesebb hibát szükséges a későbbiekben korrigálni.
Motiváció növelése: Az alkalmazottak értékelik, ha lehetőséget kapnak a fejlődésre és a tanulásra a munkahelyükön. A képzések lehetőséget nyújtanak arra, hogy fejlesszék magukat, ami növelheti a motivációt és az elkötelezettséget. Ennek hatására erősödhet a munkahelyi összetartozás, amelynek köszönhetően a csapattagok jobban összedolgoznak, így javul a munkamorál is.
Talent management és munkaerő megtartása: A munkáltatók által nyújtott képzési lehetőségek segíthetnek abban, hogy az alkalmazottak elkötelezettebbé váljanak a szervezet iránt, így hosszabb távon is maradjanak munkavállalókként az adott cégnél.
A munkáltató által elrendelt képzések
Egy munkavállaló számos formában és indokból végezhet tanulmányokat a munkaviszonya fennállása alatt. Vannak például a munkáltató által elrendelt képzések, amikor a munkaadó kötelezi a munkatársat az adott képzés teljesítésére. Erre több okból is sor kerülhet, pl. a munkakörhöz jogszabály alapján szükséges ismeretek megszerzésének céljából, vagy a munkaviszony hatékonyabb betöltését lehetővé tevő – de nem jogszabály által megkívánt – kompetenciák növelésének érdekében. Ezeknek a képzéseknek az elrendelése egyedi utasítás formájában is megtehető, azonban a munkáltató a részvételt szabályzatban is rögzítheti.
A munkáltató által elrendelt képzésnek különböző típusai lehetnek céltól és formától függően. Az alábbiakban összegyűjtöttünk néhányat ezek közül!
Bevezető onboarding képzés: Ezek olyan képzések, amelyeknek rendszerint az új belépő felzárkóztatása és beilleszkedése a célja. Fontos, hogy a képzés során az új alkalmazottak megismerjék a vállalat kultúráját, értékeit, munkafolyamatait és feladatait.
Szakmai képzés: A munkavállalók szakmai ismereteinek és készségeinek fejlesztését, továbbképzést célozzák ezek a tanfolyamok, képzések és workshopok, amelyek lehetővé teszik a munkavállalók számára, hogy hatékonyabban lássák el feladataikat.
Készségfejlesztő képzés: A munkavállalók általános készségeinek, például kommunikációs, vezetői, problémamegoldó és időgazdálkodási készségeinek fejlesztését célzó képzés.
Egészségügyi és biztonsági képzés: Ezek a képzések a munkavállalók munkahelyi egészségének megőrzését és biztonságának védelmét célozzák. Ide tartoznak a legtöbb munkavállaló által ismert tűz- és balesetvédelmi képzések, illetve az elsősegély nyújtással kapcsolatos képzések is.
Karbantartási és műszaki képzés: Ezek leginkább adott iparágban vagy ágazatban vannak jelen, és jellemzően a műszaki ismeretek és készségek fejlesztését célozzák.
Vezetői és menedzsment képzés: A vezetői pozícióban lévő vagy vezetői pozícióra törekvő munkavállalóknak szóló képzés, amely olyan területekkel foglalkozik, mint például a vezetői készségek, a konfliktuskezelés és a motiváció.
Ez csak néhány példa a leggyakoribb munkáltatók által előírt képzési típusokra, azonban a szervezet igényeitől és prioritásaitól függően számos más lehetőség is létezik.
Mi a munkahelyi képzések jogi háttere?
Magyarországon a munkahelyi képzésekre vonatkozó jogi hátteret több törvényi és jogszabályi rendelkezés alkotja, amelyek biztosítják a felek jogait és kötelezettségeit a képzések terén.
A Munka törvénykönyve tartalmazza azokat a szabályokat, amelyek a munkáltató és munkavállaló kapcsolatára vonatkoznak, ideértve a képzésekkel kapcsolatos kötelezettségeket is. Például az Mt. előírja, hogy a munkáltató minden munkavállaló számára - az észszerűség és a kivitelezhetőség keretei között - köteles mindannak az ismeretnek a megszerzését biztosítani, amely a munka elvégzéséhez szükséges. Arról, hogy az ismeretek hogyan és milyen képzés keretben vannak biztosítva, a munkáltatónak van joga dönteni.
A munkavállaló köteles részt venni azokon a képzéseken, amire a munkáltató utasítja és a vizsgákat is le kell tennie. Mindeközben részesül a munkabérben, a költségek megtérítését pedig a munkáltató vállalja.
Munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatásra naptári évente összesen 44 munkanapon van lehetőség. A munkáltató legfeljebb ebben a munkaidőkeretben rendelhet el kötelező képzést a munkavállalónak, illetve az ez okból keletkezett hiányzások munkajogi értelemben nem minősülnek távollétnek, hanem a munkaidő terhére kell ezeket elszámolni.
Kövesse nyomon a munkahelyi képzéseket a HRmasterrel!
A trendek, technológiai változások és a munkavállalók feladataiban történő átalakulások miatt egyre fontosabbá válnak a cégen belüli képzések. A vállalati oktatás, az e-learning, a vizsga és az ezekkel kapcsolatos nyilvántartás szervezése azonban embert és erőforrást igénylő feladat.
A HRmaster Képzésmenedzsment modulja megoldást kínál a munkatársak szakmai fejlődésére!
A modulnak köszönhetően egy felhasználóbarát felületen kezelheti a tréningek legfontosabb adatait, illetve képzési időt, terveket és akár még e-learningeket is létrehozhat. Az adatok riportálhatóak, így mindig naprakész lehet és kézben tarthatja a képzésekkel kapcsolatos kiadásokat is.
Tegye még felkészültebbé és elkötelezettebbé munkatársait egy komplex képzési és vizsgamenedzsment-megoldással!